![](/site/assets/files/8107/kuva_sahko.920x420-u1i0s1q90f1.png)
Kattava tietopaketti sähkötukiin liittyen
Pääministeri Marinin hallitus on päättänyt helpottaa kotitalouksien korkeista sähkönhinnoista johtuvaa ahdinkoa useilla toimilla. Tällä sivulla keskitymme näiden toimien esittelyyn.
Sähkön arvonlisäveron alentaminen 10 prosenttiin
Sähkön arvonlisävero on laskettu 24 prosentista 10 prosenttiin aikavälillä 1.12.2022–30.4.2023. Alennus ei koske siirtomaksua.
Lue lisää asiasta Verottajan sivuilta klikkaamalla tästä.
Sähkövähennys verotuksessa
Verotuksessa voi saada sähkövähennyksen, jos vakituisen asunnon sähkölaskut ovat yli 2 000 euroa ajalla 1.1.–30.4.2023. Sähkönsiirrosta ei saa sähkövähennystä. Vähennyksen määrä on 60 prosenttia niistä sähköenergiamenoista, jotka ovat yli 2 000 euroa.
Sähkövähennystä haetaan Verohallinnosta.
Lue lisää Verottajan sivulta klikkaamalla tästä.
Väliaikainen sähkötuki Kelasta
Sähkötukeen on oikeus kotitalouksilla, jotka eivät tulojen alhaisuudesta johtuen pysty täysimääräisesti hyödyntämään sähkövähennystä verotuksessa.
Väliaikaista sähkötukea haetaan Kelasta.
Lue lisää asiasta Kelan sivuilta klikkaamalla tästä.
Pidennystä sähkölaskujen maksuaikaan
Sähkön vähittäismyyjien tulisi asiakkaansa pyynnöstä myöntää lisämaksuaikaa 1.1.–30.4.2023 tapahtuneeseen sähköenergian kulutukseen liittyville sähköenergialaskuille.
Kuluttaja-asiakkaille lisämaksuaikaa tulisi myöntää enintään 120 päivää kunkin laskun alkuperäisestä eräpäivästä. Pyyntö lisämaksuajasta tulisi esittää ennen laskun eräpäivää. Lisämaksuajan myöntämisestä ei saisi periä kuluja eikä lisämaksuajalta saisi periä korkoa. Elinkeinonharjoittajalle maksuaikaa tulisi myöntää yhteensä enintään 60 päivää. Elinkeinonharjoittajalta sähköyhtiö perisi lisämaksuajalta 1,53 prosentin vuosikorkoa.
Halutessasi voit tutustua asiaan tarkemmin alla olevista linkeistä:
- Lakiesitys takautuvasti maksettavasta sähköhyvityksestä ja sähkölaskujen maksuaikojen pidennyksestä eduskuntaan
- Hallituspuolueet pääsivät sopuun sähköhyvityksen yksityiskohdista
- Sähköhyvitys ja maksuajan pidennys, kysymyksiä ja vastauksia
Sähköhyvitys kuluttajille
Tukea ei tarvitse erikseen hakea, vaan sähköyhtiö hyvittää sen sähkölaskussa. Kertakorvaus ei vaikuta muihin sähkötukiin.
Sähköhyvityksen määrä perustuisi vuoden 2022 marras- ja joulukuun sähköenergian kulutukseen ja loppukäyttäjän sähköenergian hintaan marras- ja joulukuussa 2022 sekä tammikuun 2023 aikana. Sähköhyvitystä maksettaisiin laskennallisesti neljän kuukauden ajalta siten, että se olisi kuukausittain 50 prosenttia sähköenergialaskusta 90 euron omavastuun ylittävältä osalta, kuitenkin enintään 700 euroa kuukaudessa.
Sähköhyvitystä voitaisiin maksaa niille loppukäyttäjille, joiden sähkönmyyntisopimuksen mukainen sähköenergian hinta on ollut yli 10 senttiä kilowattitunnilta, ja niille, joilla on pörssihintaan perustuva sähkönmyyntisopimus.
Lait on tarkoitettu tulemaan voimaan ensi tilassa ja olemaan voimassa 31.12.2023 saakka.
Halutessasi voit tutustua asiaan alla olevista linkeistä:
- Lakiesitys takautuvasti maksettavasta sähköhyvityksestä ja sähkölaskujen maksuaikojen pidennyksestä eduskuntaan
- Sähköhyvitys ja maksuajan pidennys, kysymyksiä ja vastauksia
- Hallituspuolueet pääsivät sopuun sähköhyvityksen yksityiskohdista
- Lakiluonnos takautuvasti maksettavasta sähköhyvityksestä lausunnoille
Sähköhyvitys asunto-osakeyhtiöille
Vuoden 2023 ensimmäisessä lisätalousarviossa esitetään avustusta asunto-osakeyhtiöille, joiden lämmitys perustuu sähköön ja joiden lämmitykseen käytettävän sähkön kustannuksista vastaa asunto-osakeyhtiö. Tavoitteena on tukea kertaluonteisesti asuntoyhteisöjä lämmityssähkön maksamisessa. Avustusta voitaisiin myöntää myös valtion tuella rahoitettuja vuokra-asuntoja tai asumisoikeusasuntoja omistaville yhteisöille.
Avustus olisi samansuuntainen kuin kuluttaja-asiakkaille lisätalousarviossa työ- ja elinkeinoministeriössä valmisteltu sähköenergialaskun hyvitys. Yhtiön maksaessa laskun asukkaat eivät voi saada yksityisille tahoille tarkoitettuja hyvityksiä sähköenergialaskuun, vaikka sähköenergian hinta olisi korkea.
Suomessa on noin 39 000 asuntoa, jotka sijaitsevat sähkölämmitteisissä taloyhtiöissä siten, että lämmityskustannukset kuuluvat vastikkeeseen.